ARENGUKAVA

2020-2024

SISUKORD
2020-2024
SISSEJUHATUS
AJALOOST
1 ÜLDANDMED
1.1 HETKESEIS Rühmade struktuur ja laste analüüs
1.2 ÕPPE-JA KASVATUSTÖÖ EESMÄRGID
1.4 PERSONALI ANALÜÜS
2. VÄLJAVÕTE KARKSI-NUIA LASTEAIA SISEHINDAMISE ARUANDEST 2015-2018
3. LASTEAIA MISSIOON, VISIOON JA PÕHIVÄÄRTUSED
3.1 MISSIOON
3.2 VISIOON
3.3 PÕHIVÄÄRTUSED
4. LASTEAIA ARENDUSE VALDKONNAD JA PÕHISUUNAD, EESMÄRGID JA TEGEVUSKAVA AASTATEKS 2020-2024
4.1	Eestvedamine ja strateegiline juhtimine
4.2	Personali juhtimine
4.3	Avalik suhtlemine ja koostöö huvigruppidega
4.4	Finants-ja haldusjuhtimine
4.5	Õppe- ja kasvatustegevuse juhtimine
5. ARENGUKAVA UUENDAMISE KORD

	

SISSEJUHATUS
Karksi-Nuia Lasteaia arengukava on koostatud aastateks 2020-2024, mis määrab lasteaia arengu põhisuunad ja eesmärgid, tegevuskava ning arengukava uuendamise korra.
Arengukava lähtub lasteaiasisestest sisehindamise tulemustest, lasteaia põhimäärusest, Mulgi valla arengukavast 2019-2025 ning teistest haridusalastest õigusaktidest.
AJALOOST
Karksi-Nuia lasteaia tegevuse algus ulatub Eesti Vabariigi 30. aastatesse. Siis tegutses Vene kirikumõisas suviti laste mängurühm, kus käisid eelkooliealised lapsed ja nooremad koolilapsed. 1. juunil 1945 alustas lasteaed tööd Vene õigeusu kiriku vastas olevas koolimajas, hiljem nn Aadu koolimajas Tartu tänavas, seejärel preestri majas. Sügisel 1947 koliti Tartu tänav 22. Nuia alev kosus ja kasvas ning tekkis vajadus ka lasteaia juurdeehituse järele. See valmis 1962. aastal. 1969. aastal võttis lastepäevakodu vastu juba 100 last. Peagi jäi lasteaed kitsaks ja sõimeosakond viidi üle vastvalminud elumajja - Pärnu 7a. Kõrgaegadel, kaheksakümnendate teisel poolel, käis lasteaias kuni 140 mudilast. 1991. aastani oli majas 6 rühma jagu lapsi. 11.07.1991 kinnitati Karksi-Nuia alevi staatus ja 1992. aastal lasteaed reorganiseeriti 4-rühmaliseks. 1999. aasta sügisel moodustus ühinemise teel Karksi vald, kus Karksi-Nuia sai vallasiseseks linnaks. Seega oli lasteaed Karksi Vallavalitsuse haldusalas. 
1. augustist 2004 kuni 7. juunini 2010 olid Karksi valla koolieelsed lasteasutused ühtse juhtimisega. Karksi-Nuia Lasteaiaga oli liidetud Karksi küla lasteaiarühmad, mis asusid endises Karksi Lasteaed-Algkooli hoones. 
2. septembril 2006. a avati Männiku tn 1 Karksi-Nuias kuue rühmaline lasteaiahoone 114 lapsele. 
Kinnistu suurus 7524 m², hoone pindala 2234 m². Lasteaial on kasutusel oma sümboolika. 

1 ÜLDANDMED
Õppeasutuse nimetus KARKSI-NUIA LASTEAED	
Õppeasutuse kontaktandmed: 
aadress telefon
e-post kodulehekülg 	
Karksi-Nuia, Männiku tn 1 
43 5915 2270 
lasteaed@karksi.ee
http://www.lasteaed.karksi.ee/ 	
Pidaja, tema aadress 	Mulgi Vallavalitsus, Pärnu mnt.30, Abja-Paluoja	
Koolitusluba 	Nr 2256 HTM 06.12.2007 	
Laste/õpilaste arv 	138	
Rühmade arv 	6 	
Personali arv 	26	
Pedagoogilise personali arv 	15	
Lasteaed on avatud 	Tööpäevadel 7.00-18.30 	

1.1 HETKESEIS Rühmade struktuur ja laste analüüs
Tabel 1. Rühmade komplekteerimine 2016-2019
2016/2017	2017/2018	2018/2019	2019/2020	
Rühmade
arv	Laste arv	Rühmade arv	Laste arv	Rühmade arv	Laste arv	Rühmade arv	Laste arv	
6	128	6	131	6	134	6	138	

Tabel 2. Mulgi valla Karksi piirkonnas sündinud laste arv aastatel 2014-2018 

	2014	2015	2016	2017	2018	
KOKKU 	36	31	22	30	37	

Tabel 3. Kooliminejate arv aastate lõikes 
	2020	2021	2022	2023	2024	
KOKKU 	26	35	25	22	20	

1.2 ÕPPE-JA KASVATUSTÖÖ EESMÄRGID
Õppe- ja kasvatustegevuse üldeesmärgiks on tagada lapse mitmekülgne ja järjepidev areng kodu ja lasteasutuse koostöös. 
Karksi-Nuia Lasteaed toetab õppe- ja kasvatustegevuses lapse kehalist, vaimset, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut, mille tulemusel kujuneb lapsel: 
•	terviklik ja positiivne minapilt; 
•	ümbritseva keskkonna mõistmine; 
•	eetiline käitumine ning algatusvõime; 
•	esmased tööharjumused, kehaline aktiivsus; 
•	arusaam tervise hoidmise tähtsusest; 
•	arenevad mängu-, õpi-, sotsiaalsed ja enesekohased oskused. 
Lasteaias saavad üks kord nädalas kokku kodused lapsed vanuses alates 3.- 4. elukuust kuni 3. eluaastani. Väikelastega toimuvad muusikalised tegevused, üheskoos õpitakse lihtsamaid laule, liisulugusid, tehakse tutvust pillidega, tantsitakse ja mängitakse. 
Alates 2003. aastast kuulub Karksi-Nuia Lasteaed Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikku (TEL) 2013. aastast osaleb lasteaed Lastekaitseliidu projektis Kiusamisest vaba lasteaed (KIVA).
1.3 TRADITSIOONILISED ÜRITUSED

•	Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine; 
•	maakonna liikumispäev kooliminevatele lastele; 
•	rahvakalendritähtpäevade tähistamine; 
•	teatri ja näituste ühiskülastused kultuurikeskusesse; 
•	südamenädala matk; 
•	mängupeod ja ühised üritused lastevanematega; 
•	meie kauni looduse ja ajalooliselt huvitava kodukohaga tutvumisjalutuskäigud ja ekskursioonid laste teadmiste rikastamiseks ja hoidliku suhtumise kasvatamiseks keskkonda ja ümbritsevasse loodusesse. 
1.4 PERSONALI ANALÜÜS

Tabel 4.    2018/2019 pedagoogide ametikohad ja  haridus 
Amet	Inimeste arv	Kokku ametikohti	Haridus	Vanus	
			Ped. kõrg.	Ped. kesk-eri	Kuni 40 a	Kuni 50 a	Kuni 60 a	Üle 60 a	
Direktor	1	1,0	1				1		
Õpetajad	11	11,0	6	5	5	1	3	2	
Muusika/liikumisõpetaja	1	1,5	1		1				
Logopeed	1	1,0	1			1			
KOKKU	14	14,5	9	5	6	2	4	2	

Tabel 5. Pedagoogide vanuseline koosseis
	2015/2016	2016/2017	2017/2018	2018/2019	
kuni 29
	6,7 %	6,7 %	7,1%	21,4%	
30-39	33,3%	26,6%	21,4%	21,4%	
40-49	0 %	6,7%	14,3%	14,2%	
50-59	40%	40%	28,6%	28,6%	
60 ja üle	20%	20%	28,6%	14,3%	

Tabel 6. Töötajate koosseis seisuga 31. detsember 2019
Ametinimetus 	Kohtade arv 	
Direktor 	1,0 	
Õpetaja 	12,0 	
Muusikaõpetaja 	1,0 	
Liikumisõpetaja 	0,5 	
Logopeed 	1,0 	
Majandusjuhataja 	1,0 	
Õpetaja abi 	6,0 	
Kokk 	2,0 	
Abitööline 	1,0 	
Majaperenaine 	1,0 	
KOKKU 	26,5 	

2. VÄLJAVÕTE KARKSI-NUIA LASTEAIA SISEHINDAMISE ARUANDEST 2015-2018 
EESTVEDAMINE JA JUHTIMINE		
Tulemused	Parendusettepanekud	
•	Lasteaias kehtestatud kordade, eeskirjade ja teiste lasteaia tegevusi reguleerivate dokumentide lasteasutuse põhiväärtustele vastavuse analüüsimine toimub juhtkonna eestvedamisel ühistööna.
•	Regulaarselt toimuvad personalile infotunnid, kus analüüsitakse hetkeolukorda ja tekkinud probleeme ning  planeeritakse ja täpsustatakse ühiseid tegemisi tegevuskavas.
•	Õppe-ja kasvatustöö prioriteetsete valdkondade toetamiseks on moodustatud töörühmad.
•	Stuudiumi elektrooniline suhtluskeskkond võeti kasutusele 2016
•	Lasteaia arengukava 2016-2020 on analüüsitud  töötajate ja  hoolekogu liikmete poolt.
•	Iga aasta septembris koostame lasteaia tegevuskava uueks õppeaastaks vastavalt lasteaia arengukava tegevuskavale ning lasteaia traditsioonidele.
•	Lasteaia hea maine järjepidev kujundamine personali väärtustele toetava käitumise kaudu toimub töörühmade koostööna.
•	 Huvigruppide rahulolu-uuringuid oleme läbi viinud igal aastal mais ja neid analüüsinud ning arvesse võtnud oma igapäevase töö parendamisel.
•	Kogukond väärtustab lasteaeda kui hea õpi-ja töökeskkonnaga ning psühho-sotsiaalselt turvalist organistastiooni.	•	Lasteaias kehtestatud kordade, eeskirjade ja teiste lasteaia tegevusi reguleerivate dokumentide lasteasutuse põhiväärtustele ja seadusele vastavuse analüüsimine ja täiendamine.
•	Elektrooniline dokumendihaldus.
•	Sisehindamise käigus saadud andmete jaoks elektrooniline andmebaas.
•	Olla eestvedamisel ja juhtimisel avatud mõistlikele uuendustele, tagamaks kaasaegne areng  ja toimimine. 
•	Arengukava 2020-2024 koostamine. 

PERSONALIJUHTIMINE		
Tulemused	Parendusettepanekud	
•	Koostöö ja omavaheliste suhete toetamine on taganud toetava ja ühtse meeskonna.
•	Pedagoogid vastavad kvalifikatsioonile.
•	Moodustatud õpetaja assistendi ametikoht (1 rühm töötab 1+1+1 süsteemiga).
•	Arenguvestlused toimuvad õpetaja kutsestandardi alusel.
•	Töötajatele on teostatud terviseuuringud.
•	Toimuvad tervistedendavad tegevused personalile.
•	Lasteaia juhtimist toetavad töörühmad (TR)  ja nende juhid- Pedagoogiline TR, Kaunistamise TR, TEL TR, Projektide TR, Kroonika TR, Looduse TR.
•	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsi tõstmiseks toimuvad 2x aastas väljasõidukoolitused. 
•	Lasteaed on avatud koostööks ja pakub omalt poolt koostöövõimalusi kolleegidele.

	•	Organisatsioonikultuuri edendamine – rahulikum ja tolerantsem käitumine.  
•	Personalijuhtimise valdkonna dokumentatsiooni analüüs ja täiendused lähtuvalt analüüsist.
•	Pöörata eneseanalüüsimisel rohkem tähelepanu tegevuste ja tulemuste seosele eesmärkidega ja mõju professionaalsele arengule.
•	Motiveerida ja tunnustada parima praktika jagajaid, et võimaldada personalil enesearengut- ja väljundit ning annaks lasteaiale lisaväärtust.
•	Konkurentsivõimelisema palgasüsteemi loomine ja rakendamine. Rahalisi võimalusi tuleks leida töötajate materiaalseks tunnustamiseks ja lisaülesannete täitmise eest tasustamiseks.
•	Tugisüsteem – psühholoog (2 korda kuus), eripedagoog.
•	Aja juhtimine ja kasutamine- õpetajat toetava  personali kaasamine õppe- ja kasvatustöösse.
•	Uute pedagoogide värbamisel arvestada asutuse vajadusi (väärtused, vanus, IT vahenditega töötamise oskus, projektikirjutamise- ja võõrkeeleoskus, haridus).
•	Projektipõhiste võimaluste leidmine väliskoolituste (Comenius programm) korraldamiseks personalile.
•	Puudujäägid erinevate rühmade personali omavahelises koostöös.
•	Vähene info jagamine koolitustelt saadud teadmiste ja oskuste kohta.
•	Tugiisik rühmas.
•	Liiga palju haridusliku erivajadusega lapsi rühma ja õpetaja kohta.
	
AVALIK  KOOSTÖÖ JA SUHTLEMINE  HUVIGRUPPIDEGA		
Tulemused	Parendusettepanekud	
•	Pedagoogid on kaasatud õppe- ja kasvatustegevuse juhtimisse. Arendustöörühmas toimusid  diskussioonid oluliste teemade käsitlemisel, mille tulemusena toimusid  2017/2018 õppeaastal koolitused muutunud õpikäsituse ja lapsest lähtuva õppe teemadel.
•	Koostöös huvigruppidega on korraldatud pereüritusi, näituseid ja heategevusprojekte kasvukeskkonna parandamiseks.
•	Suurenenud on  lasteaia koostöö teiste lasteaedadega- oleme saanud uusi mõtteid, vahetanud kogemusi ja  korraldanud ühiskoolitusi.
•	Osalemine erinevates Eesti projektides
•	Lapsevanemad  osalevad lasteaia ühisüritustel ja nende ettevalmistamisel.
•	Aktiivne hoolekogu.
•	Tihe koostöö kooliga, kultuurikeskusega, raamatukoguga, muusikakooliga, vallavalitsusega.	•	Osaleda erinevates Europa Liidu ja Eesti projektides.
•	Leida püsivaid koostööpartnereid õppe-ja kasvtusprotsessi toetavates projektides.
•	Laiendada koostööd haridusasutustega piirkondlikul ja vabariiklikul tasandil.
•	Lastevanemate teadlikkuse tõstmine lapse arengu seisukohast lähtudes.
•	Suhtlemine- (kriitika taluvus, avatus, erinevate arvamuste arutelud- väärtustades teiste arvamusi).
	
RESSURSSIDE JUHTIMINE		
Tulemused	Parendusettepanekud	
•	Lasteaia asukoht ja õueala suurus on head, väljakutel uuendati mänguvahendeid ja värviti lastevanemate abiga  õuemaja.
•	Lasteaia siseruumid ja õueala on lastele ohutud ja turvalised. 
•	Paigaldatud videovalve.
•	Riskianalüüüsid on  läbi viidud ja koostatud turvalisuse tegevuskava.
•	Mänguteraapiatoas on võimalus töötada lapsega individuaalselt.
•	Jooksvad remonditööd on teostatud vastavalt vajadusele.
•	Piirdeaed on osaliselt uuendatud.
•	Soetatud inventari, patju, pesu ja nõusid.
•	Remonditud maja fassaadi.
•	Täiendatud IT vahendeid (rühmades arvutid, projektorid, mobiiltelefonid, fotoaparaadid).
•	Uuendatud lasteaia koduleht.
•	Infovahetuseks kasutusel Stuudiumi keskkond, e-post, ühisdokumendid, stendid.
•	Välja töötatud lasteaia hädaolukorra lahendamise plaan.
•	Säästlikku majandamist ja keskkonnahoidlikku suhtumist kujundatakse lastes läbi õppe-ja kasvatustöö. 
•	Toit on lapsele tasuta. Töötajal võimalus tasu eest valida toidukordi.
•	Menüü koostamisel jälgitakse, et toit oleks mitmekesine ja tervislik, sisaldaks vajalikul hulgal kaloreid. 
•	Igal aastal maikuus saavad lasteaeda lõpetavad lapsed oma lemmiktoitudest koostada ühe päeva menüü. 
•	Südamenädalal pakume lõunat lastevanematele. 	
•	Projektõppe läbiviimiseks täiendavate vahendite soetamine loovust arendava keskkonna kujundamiseks ja arendamiseks s. h kaasaegsed digivahendid.
•	Mänguväljakul õuevahendite uuendamine, inventari täiustamine.
•	Projektõppega seotud õppekäikude läbiviimiseks lisaraha taotlemine.
•	Söögisaali mööbli soetamine vastavalt töötervishoiunõuetele.
•	Lasteaia sümboolikaga esemete soetamine.
•	Projektidest lisaraha taotlemine.
•	Maja fassaadi, vundamendi ja katuse remontimine.
•	I korruse rühmaruumide remont.
•	Elektrisüsteemi kaasajastamine.
	
ÕPPE-JA KASVATUSPROTSESS		
Tulemused	Parendusettepanekud	
•	Õppekava ja aasta tegevuskavade koostamisel on lähtutud õppeaasta üldteemast ja sisehindamise eesmärkidest. 
•	Korraldatud lasteaia väärtustest, eripärast ja rahvakalendri tähtpäevadest lähtuvaid üritusi ja kujundatud uusi traditsioone.
•	Rühmadesse on loodud tegevuskeskused  lähtuvalt lapsekesksuse ja turvalisuse printsiipidest.
•	Õppetegevuste läbiviimiseks kasutatakse erinevaid metoodikaid (avastusõpe, õuesõpe, läbi mängu õppimine, hommikuring).
•	Osalemine keskkonnaprojektides.
•	Lasteaeda ümbritsev loodus  annab võimaluse lapse igakülgseks arenguks.
•	Projektis „Kiusamisest vaba lasteaed“ metoodikat  rakendatati 5 rühmas.	

•	Traditsiooniks on saanud õppeaasta jooksul erinevate tervist edendavate ürituste läbiviimine, kus jagatakse teadmisi laste ja täiskasvanute  terviseedendamisest.
•	Kooliminevatele lastele toimub II poolaastal eelkool ja ujumine gümnaasiumi ujulas
•	Sügisel ja kevadel toimuvad lastele spordipäevad, kord aastas südamenädala raames toimub koos lastevanematega matk.
•	Lasteaia köögis valmistatud toidud on mitmekesised ja tervislikud. Tähelepanu pööratakse söömiskultuurile. Arvestatud on  lastevanemate ettepanekutega ja muudetud menüüd tervislikumaks. 
•	Tervisliku toitumise teemat käsitletakse läbi erinevate õppetegevuste. 
•	Mängulise õppe läbiviimiseks vajalike mänguvahendite ja metoodilise kirjanduse- mängukogumike soetamine
•	Projekt „Tulest targem“.
•	Projektorite kasutamine õppetöös.
	•	Õppekava arendus ja õppeprotsessi nähtavamaks muutmine.
•	Lapsest ja tema huvist lähtuva õppe- ja kasvatustegevuse korraldamine, erinevate kaasaegsete aktiivõppemeetodite ja muutuva õpikäsituse rakendamine. 
•	Väärtuskasvatuse rakendamine õppe- ja kasvatusprotsessis, loovuse ja laste huvidest lähtuvalt aktiivõppe meetodite kasutamine.
•	Õuesõppe aktiivsem rakendamine.
•	Õppekäikud 1 x nädalas „väravast välja“.
•	Digivahendite kasutamise tegevuskava väljatöötamine.
•	Digivahendite kasutamine õppekasvatustegevuse mitmekesistamiseks. 
•	Laenutatava õppematerjali süstematiseerimine ja parema kättesaadavuse tagamine.
•	Toitlustamine- laste õpetamine vastavalt  õppekava eeldatavatele tulemustele. 
•	Aidata õpetajat erivajadustega lapsega toime tulemisel, pakkudes erinevaid rühmatöös kasutatavaid meetodeid ja enesetäiendamise võimalusi.
•	Leida võimalusi erivajadustega laste  toetamiseks.
•	HEV lapse teemalised ümarlauad.
•	Aidata lapsevanemat mõista, miks on vaja vastavalt erispetsialisti soovitusele jätkata meditsiiniliste uuringutega ning edaspidi järgida spetsialisti nõu.
•	Konfidentsiaalsuse reeglitest kinnipidamise olulisuses töötajate teadlikkuse tõstmine.
•	Muukeelse lapse kultuurierinevustega tutvumine ja vanemate nõustamine.
•	Lapsevanemate kaasamine õppetegevuste läbiviimisse.

3. LASTEAIA MISSIOON, VISIOON JA PÕHIVÄÄRTUSED
3.1 MISSIOON
Lasteaed on avatud ja lapsekeskne, eelkooliealistele lastele füüsilisi, vaimseid ja sotsiaalseid arenguvõimalusi pakkuv lasteasutus. 

3.2 VISIOON
Koostöös peredega kujundame lastes valmisolekut toimetulekuks tänapäeva kiiresti arenevas ühiskonnas. 

3.3 PÕHIVÄÄRTUSED
SALLIVUS  näha ja aktsepteerida inimesi sellisena nagu nad on. Kohelda üksteist võrdsena.
 
AUSTUS suhtuda jaatavalt ja hoolivalt kõigisse inimestesse. Olla kõigi hea kaaslane. Tunnistada ümbritseva maailma ning inimeste erinevusi, kombeid.
 
HOOLIVUS  näidata üles huvi, osavõtlikkust, muret ja abivalmidust kõigi vastu.
 
JULGUS jääda endale kindlaks ja seada piirid, astuda välja, nähes inimesi piire rikkumas. Olla julge ja hea sõber, kes soovib ja on valmis tegutsema ebaõigluse vastu.

4. LASTEAIA ARENDUSE VALDKONNAD JA PÕHISUUNAD, EESMÄRGID JA TEGEVUSKAVA AASTATEKS 2020-2024
4.1	Eestvedamine ja strateegiline juhtimine
Põhiväärtustest lähtuv juhtimine.
Eesmärgid: 
•	Juhtimine lähtub uuenenud seadusandlusest nii riigi kui omavalitsuse tasandil.
•	Juhtimise aluseks on kaasaegsed, demokraatlikud juhtimispõhimõtted.
•	Meeskonnatööna valmivad lasteaia dokumendid, mis on kooskõlas kehtivate seadustega ning toetavad lasteaia arengut.
Valdkond ja tegevus eesmärkide täitmiseks	
Tulemus	2020	2021	2022	2023	2024	
Vastutaja	
EESTVEDAMINE JA STRATEEGILINE JUHTIMINE								
Lasteaia dokumentatsiooni regulaarne uuendamine.	Dokumentatsioon uueneb vastavalt seadustele. 	x	x	x	x	x	direktor	
Arengukava tegevuskava koostamine. 	Arengukava on täiendatud SH tulemustest lähtuvalt.	x		 x		x	direktor	
Sisehindamise analüüsimine, aruande koostamine 2022.	Süsteemne sisehindamine.	x	x	x	x	x	direktor	
Enesekontrolli tuleohutusaruande täitmine ja esitamine. 	Aruanne esitatakse 1x a.	x	x	x	x	x	majandusjuhataja	
Lasteaia ohutuse ja turvalisuse tegevuskava analüüsimine.	Lasteaia ohutuse ja turvalisuse tegevuskava on analüüsitud.	x	x	x	x	x	majandusjuhataja	
Lasteaia õppekava analüüsimine, uuenenud seadusandlusega vastavusse viimine.	Lasteaia õppekava on seadusega vastavuses.	x	x	x	x	x	direktor	
Lasteaia eripära toetavate projektide algatamine, rakendamine, analüüsimine (HITSA, KIK, HITSA, INNOVE, COMENIUS).	Lasteaed töötab ühiste eesmärkide nimel.	x	x	x	x	x	direktor/
majandusjuhataja	
Analüüsida tunnustussüsteemi ja leida uusi võimalusi töötajate motiveerimiseks.	Süsteemne sisehindamine.
Positiivselt motiveeritud meeskond.		x		x		direktor	
Töörühmade eestvedamine prioriteetsete eesmärkide täitmiseks.
	Lasteaed töötab ühiste eesmärkide nimel.	x	x	x	x	x	direktor	
Majanduspersonali kaasamine erinevatesse töörühmadesse.	Lasteaed töötab ühiste eesmärkide nimel.						majandusjuhataja	

Visioon aastaks 2024 - Lasteaed töötab ühiste eesmärkide nimel, järgides kokkulepitud väärtuseid. Areng planeeritakse lähtuvalt sisehindamise tulemustest. Kogukond väärtustab lasteaeda kui väga hea õpi- ja töökeskkonnaga ning psühhosotsiaalselt turvalist organisatsiooni.

4.2	 Personali juhtimine
Personali professionaalsuse toetamine ja parima kogemuse jagamine.
Eesmärgid:
•	Töötajatel on ühiselt kokkulepitud väärtuste kaudu selge arusaam eduka meeskonna toimimisest.
•	Õpetajad on eesmärgipärase täiendõppe kaudu professionaalselt pädevad lapsevanemaid nõustama ning hoiavad ennast kursis uute metoodikatega alushariduses.
•	Personal on motiveeritud osalema ja tegutsema erinevates koostööprojektides ning osaleb enesetäienduses.
•	Kogemusõpe kolleegilt kolleegile on eesmärgistatud ja toimiv.
Valdkond ja tegevus eesmärkide täitmiseks	
Tulemus	2020	2021	2022	2023	2024	
Vastutaja	
Personalivajaduse hindamine ja värbamine								
Personali planeerimine, ametikohtade analüüs.	Töökorraldus vastavalt seadusandlusele. Uute töötajate värbamisel on arvestatud lasteaia vajadustega.	x	x	x	x	x	direktor	
Õppejuhi ametikoha loomine. 	Töökorraldus vastavalt seadusandlusele,  toetav tugisüsteem.		x				direktor	
Uue rühma personali ametikohad 
(2 õpetajat +õpetaja abi).	Töökorraldus vastavalt seadusandlusele. Uute töötajate värbamisel on arvestatud lasteaia vajadustega.	x		x				
Õpetajaabi ametikoht. 	Toetav tugisüsteem.		x				direktor	
Psühholoogi teenuse võimaldamine  2 x kuus. 	Toetav tugisüsteem.		x	x	x	x	direktor	
Eripedagoogi ametikoha loomine.	Toetav tugisüsteem.			x			direktor	
Personali kaasamine								
Personali osalemine arendustegevuses töögruppide kaudu, järgides iga töötaja huve ja tugevaid külgi.	Personal osaleb arendustegevuses.	x	x	x	x	x	direktor	
Personali arendamine ja toetamine 								
Töörühmade koostöö arendamine (koolitused ja mõjususe hindamine).	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	
Töötajate suunamine töötervishoiuarstile.	Töötajatele on teostatud terviseuuringud.			x			direktor	
Väljasõidud teistesse lasteaedadesse 
(2 tööpäeva aastas lasteaed suletud väljasõiduks või majasiseseks koolituseks).	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	
Tervist edendavad üritused/tegevused personalile.	Ühtne meeskond.	x	x	x	x	x	töörühm	
Avatus praktikantidele.	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	
Juhtimiskoolitused lähtuvalt juhi kompetentsimudelist.	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.							
Täiendõppe võimaldamine  
-Õpetaja ja õpetaja abi eneseanalüüsioskuse tõstmine.
-Meeskonnatöö.
-Muutunud õpikäsitus ja innovaatiline mõtlemine.
-Erivajaduste märkamine ja toetamine.
-Eneseregulatsioon ja psühholoogilised koolitused
-IT-lahenduste kasutamine õppetöö läbiviimisel
-Esmaabi.	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	
Pedagoogide osalemine  projektitöös.	Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	
Personali hindamine 								
Õpetajate ja õpetaja abide enesehindamissüsteemi
-ülevaatamine ja korrigeerimine
-rakendamine
-analüüs.	Süsteemne sisehindamine.
Personali tööalase teadlikkuse ja kompetentsuse areng.	x	x	x	x	x	direktor	

Visioon aastaks 2024 – Lasteaias töötab oma tööd väärtustav, motiveeritud ja ühiskonna arenguga kaasaskäiv töötaja, kes on julgelt loov ja ettevõtlik.

4.3	 Avalik suhtlemine ja koostöö huvigruppidega
Koostööpartnerid on kaasatud lasteaia põhiväärtusi toetavasse arendamisse, mille tulemusel saavutatakse lapse sujuv üleminek kooli.
Eesmärgid:
•	Lasteaed on paikkonnas tunnustatud haridusasutus ja läbi töötajate esindatud valla elus. 
•	Lasteaed on leidnud püsivad koostööpartnerid õppe- ja kasvatusprotsessi toetavates projektides.
•	Lapsevanemad on aktiivselt kaasatud lasteaia arendamisse ja lapse arengut toetavatesse tegevustesse.

Tegevus eesmärkide täitmiseks	
Tulemus	2020	2021	2022	2023	2024	
Vastutaja	
Hoolekogu osalemine juhtimisprotsessis.	Lapsevanemad osalevad lasteaia arendamises.
	x	x	x	x	x	hoole-kogu esimees	
Koostöö lapsevanematega lapse arengu seisukohast lähtudes, arenguvestlused.	Vanemad osalevad 100%.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Lastevanemate nõustamine, 
sisekoolitused.  	Lapsevanemad on teadlikud lapse arengust.	x	x	x	x	x	õpetajad, logopeed, psühholoog	
Koostöö jätkamine KOV, valla asutustega (kooli, muusikakooli, kultuurikeskuse, raamatukogu) jt partneritega.	Koostöö huvigruppidega hea. 	x	x	x	x	x	õpetajad	
Korraldada piirkonna lasteaedadega ühiseid koolitusi, vahetada kogemusi ja õppida kolleegilt-kolleegile.	Kogemuste vahetamine ja uute teadmiste saamine.	x	x	x	x	x	direktor	
Koostöös huvigruppidega on korraldatud pereüritusi, näituseid ja heategevusprojekte laste kasvukeskkonna parendamiseks.	Huvigrupid osalevad aktiivselt.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Korraldada vanemate rühmade lastevanematele ja pedagoogidele kohtumisi algklasside õpetajatega.	Lasteaed on kursis kooli nõuetega.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Osalemine erinevates Euroopa Liidu ja Eesti projektides.	Kogemuste vahetamine ja uute teadmiste saamine.	x	x	x	x	x	töörühm	
Tunnustada lasteaia heaks tegutsemise eest koostööpartnereid ja huvigruppe (heategevusüritused, laadad, näitused, hoogtööpäevade korraldamised ja nendest osavõtmine).	Huvigruppide tegevus on väärtustatud.	x	x	x	x	x	direktor	

Visioon aastaks 2024 - Lastevanemate rahulolu on välja selgitatud. Koostöö huvigruppidega toetab lasteaia arengut ja õppekava rakendamist. Lapsevanemad osalevad aktiivselt hoolekogu kaudu lasteaiaelu puudutavate otsuste tegemisel ja abi osutamisel. 

4.4	 Finants-ja haldusjuhtimine
Tervislik õpi- ja töökeskkond, mis on ohutu ja turvaline.

Eesmärgid: 
•	Eelarvevahendeid kasutatakse optimaalselt ning plaanipäraselt õpi- ja kasvukeskkonna ning personali töötingimuste parendamiseks.
•	Õueala on kujundatud õpikeskkonnaks ja on loodud võimalusi keskkonnasäästliku tegevuse praktiseerimiseks.
•	IT-võimalusi kasutatakse efektiivselt suhtlemisel ja info vahetamisel huvigruppidega.

Tegevus eesmärkide täitmiseks	2020	2021	2022	2023	2024	
Vastutaja	
Finants.
allikas	
Riskianalüüside läbiviimine.	x	x	x	x	x	majandusjuhataja	KOV	
Uue rühma loomine.	x		x			direktor	KOV	
Mänguväljakul õuevahendite uuendamine ja inventari täiustamine.	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Õuemaja uuendamine, mudaköök, järk-järgult suuremõõtmeliste õuevahendite värvimine (parandamine).	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Ressursside kavandamine ja planeerimine, aasta eelarvete koostamine. 	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Jooksvad remonditööd on teostatud vastavalt vajadusele.	x	x	x	x	x	direktor	KOV, projektid	
Söögisaali mööbli soetamine.		x	x			direktor	KOV	
Põrandapesumasina soetamine.		x				direktor	KOV	
Kartulikoorimismasina soetamine.		x					KOV	
 Lapsest lähtuva õppe läbiviimiseks vajalike mänguvahendite ja metoodilise kirjanduse soetamine.	x	x	x	x	x	direktor	KOV, projektid	
Tahvelarvutid rühmatööks.		x	x	x	x	direktor	KOV, projektid	
Maja fassaadi, vundamendi  ja katuse remontimine.		x	x	x		direktor	KOV	
I korruse ruumide sanitaarremont.	x	x	x			direktor	KOV	
Elektrisüsteemi kaasajastamine.		x	x	x		direktor	KOV	
IT-vahendite täiendamine (arvutipargi uuendamine/rentimine). 

	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Inforessursside juhtimine								
Lasteaia kodulehe haldamine. 	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Arvutipargi korrashoid ja arvutivõrgu täiendamine. 	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
IKT vahendite kasutamise toetamine, nõustamine ja koolitused.	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Säästlik majandamine ja keskkonnahoid								
Hinnapakkumiste võtmine ettevõtetelt, firmadelt, nende analüüs. 	x	x	x	x	x	direktor	KOV	
Säästliku majandamise ja keskkonnahoiu rakendamine ja analüüs.	x	x	x	x	x	majandusjuhataja	KOV	
KIK ja PRIA projektides osalemine.	x	x	x	x	x	majandusjuhataja	KOV	

Visioon aastaks 2024
Lasteaia õpi- ja töökeskkond on turvaline, kaasaegne ja arengule motiveeriv. Lastele on loodud arengukeskkond, mis innustab nii mõttetegevusele, füüsilisele aktiivsusele kui ka sotsiaalsusele. Töötajatel on väga head töö- ja olmetingimused.

4.5	 Õppe- ja kasvatustegevuse juhtimine
Põhiväärtustele tuginev mänguline õppe- ja kasvatustöö   
Eesmärgid:
•	Lapsest lähtuva mängulise ja väärtuskasvatuse põhimõtetele suunatud õppe- ja kasvatustegevuse korraldamine.
•	Õppekava täiendamine ja uuendamine, sh vastavalt muutustele seadusandluses.
•	Erivajadusega lapse individuaalse arengu toetamine läbi individuaalse arenduskava.
•	Õppetegevuse läbiviimisel lähtutakse ainevaldkondade lõimimise printsiipidest.
•	Õuesõppe põhimõtete rakendamine nädala/kuuplaanides.
•	Õppekasvatustegevuses kasutatakse IKT vahendeid.

Tegevus eesmärkide täitmiseks	
Tulemus	2020	2021	2022	2023	2024	
Vastutaja	
Lapse areng								
Lapse arengu jälgimine ja tagasiside andmine, nõustamine.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	õpetajad, logopeed	
Individuaalsete ja erivajadustega arvestamine, nõustamine.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	õpetajad, logopeed	
Vestlused lapsevanemaga uute laste lasteaeda tulekul.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Lapsevanem saab arenguvestlustel 1x aastas tagasiside lapse arengust.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	pedagoogid, logopeed	
Lapse suunamine eriarsti juurde, vajadusel dokumentide koostamine koolipikenduse saamiseks.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	õpetajad, logopeed, psühholoog	
Lapse individuaalsuse arvestamine, vajadusel (IAK) koostamine. 	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	õpetajad, logopeed, psühholoog	
Lapse arengu hindamise süsteemi täiendamine ja rakendamine.	Lapse arengu hindamine.		x	x			pedagoogid	
Muukeelse lapse kultuuri-erinevustega tutvumine, vanemate nõustamine. 	Muukeelne laps harjub elama ja tuleb toime Eesti ühiskonnas.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Näitustel, konkurssidel, võistlustel osalemine väljaspool lasteaeda.	Lapse arengu toetamine.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Õppekava 								
Õppekava täiendamine.	Õppekava on täiendatud vastavalt seadusandlusele.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Lapsest lähtuva mängulise ja väärtuskasvatuse põhimõtetele suunatud õppe- ja kasvatustegevus.	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Erinevate metoodikate kasutamine õppetegevuste läbiviimiseks tegevuskeskustes.	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Töökorraldus  vastavalt laste suhtarvule.	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Õues õppimise võimaluste ja metoodika põhimõtete täiendamine. 	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Õuesõppe läbi viimine vähemalt 1 x nädalas, mis kajastub kuuplaanis.	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
IKT vahendite rakendamine õppetegevustes. 	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Laste rahvusliku ja individuaalse eripära arvestamine õppekasvatustegevuses. 	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	pedagoogid	
Keskkonnaalastes projektides osalemine. 	Toetame iga lapse individuaalset arengut.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Väärtused ja eetika								
Lasteaia põhiväärtustele (KIVA) toetuv planeerimine ja õppe-kasvatustöö, väärtuste kajastumine nädala/kuuplaanides.	Väärtustel põhinev suhtlemine.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Lasteaia väärtustest, eripärast ja rahvakalendri tähtpäevadest lähtuvate ürituste korraldamine ja traditsioonide kujundamine.	Väärtustel põhinev suhtlemine.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Tervisedendus								
Lasteaia tervisedenduse tegevuskava koostamine ja  rakendamine igapäevaelus. 	Tervislik eluhoiak.	x	x	x	x	x	töörühm	
Vigastuste ennetamine ja turvalisuse edendamine.	Ohutu ja turvaline keskkond.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Südamekuu läbiviimine. 	Tervislik eluhoiak.	x	x	x	x	x	õpetajad	
Töötajate tervislike tegevuste mitmekesistamine. 	Terve ja aktiivne töötaja.	x	x	x	x	x	töörühm	
TEL üritustel osalemine. 	Lasteaed on aktiivne TEL võrgustiku liige.	x	x	x	x	x	pedagoogid	

Visioon 2024 - Kooliminev laps on endaga toimetulev, heade kommetega, julge ja rõõmsameelne. Tal on teadmised tervislikust eluviisist, oskab näha ohtusid ja neid vältida. Lapsel on uudishimu ja soov õppida. Tal on kujunenud positiivsed väärtushoiakud, mida on rikastanud lasteaia õppekasvatustöös mängulisus ja looduse vahetu kogemine. Lapsel on valmisolek õppimiseks.

5. ARENGUKAVA UUENDAMISE KORD
Arengukava täitmist analüüsitakse igal aastal. Arengukava korrigeerimisel ja muudatuste tegemisel lähtub lasteaed sise- ja välishindamisest. Arengukava muudetakse seoses: 
•	haridusalase seadusandluse muudatustega; 
•	pedagoogilise nõukogu, hoolekogu, vallavalitsuse ja vallavolikogu ettepanekuid arvestades; 
•	asutuse struktuuri, töökorralduse muutmisega; 
•	arengukava tähtaja möödumisega. 
Arengukava tutvustatakse lasteaia pedagoogilisele nõukogule ja hoolekogule ning avalikustatakse lasteaia kodulehel ning lasteaia rühmades. 
Arengukava kinnitab Mulgi Vallavolikogu.